Kardinal König gravlagt
![]() |
Kardinal Schönborn ved kardinal Königs kiste |
Les også: |
Wien - KI (KAP) - Wiens alt-erzbischof, kardinal Franz König, ble lørdag gravlagt i Stefansdomen i Wien. Rekviemmessen ble ledet av kardinal Joseph Ratzinger, prefekt for Troslærekongregasjonen i Vatikanet og dekanus for kardinalkollegiet, som pavens spesialutsending. Prekenen ble holdt av den nåværende erkebiskopen av Wien, kardinal Christoph Schönborn OP, som også ledet bisettelsen i biskopskrypten i Stefansdomen.
I tillegg til Ratzinger og Schönborn var elleve kardinaler til stede: Josip Bozanic (erkebiskop av Zagreb), Peter Erdö (erkebiskop av Budapest-Esztergom), Jan Chryzostom Korec SJ (biskop av Nitra), Karl Lehmann (biskop av Mainz), Franciszek Macharski (erkebiskop av Kraków), Vinko Puljic (erkebiskop av Sarajevo), Leo Scheffczyk (München), Georg Sterzinsky (erkebiskop av Berlin), Kazimierz Swiatek (erkebiskop av Minsk), Miloslav Vlk (erkebiskop av Praha) og Friedrich Wetter (erkebiskop av München).
Også mange andre biskoper fra nabolandene var kommet til Stefansdomen, blant dem presidenten for «Rådet for europeiske bispekonferanser» (CCEE), biskop Amedee Grab OSB av Chur, erkebiskop Jan Sokol av Bratislava, erkebiskop Jozef Zycinski av Lublin, biskop Vojtech Cikrle av Brno, biskop Wilhelm Schraml av Passau, biskop Mihaly Mayer av Pecs, erkebiskop György Jakubinyi av Alba Julia, erkebiskop Stanislav Hocevar SDB av Beograd og prelaten for Opus Dei, biskop Javier Echeverría. Alle medlemmene av den østerrikske bispekonferansen var til stede for å vise sin mangeårige formann den siste ære.
Kardinal Königs nære forhold til Østkirkene kom til uttrykk ved nærværet av mange ortodokse biskoper. Wiens ortodokse metropolitt Michael Staikos representerte den økumeniske patriarken Bartholomaios I, og også de andre av Wiens Ost-Bischöfe var til stede: Den russisk-ortodokse biskop Hilarion (Alfejew), den armensk-apostoliske erkebiskop Mesrob Krikorian, den koptisk-ortodokse biskop Gabriel og den syrisk-ortodokse hjelpebiskop Emanuel Aydin. Den armensk-apostoliske katholikos-patriarken hadde i tillegg sendt lederen for de mellomkirkelige forbindelsene, biskop Jeznik Petrossian, mens den koptisk-ortodokse pave-patriarken hadde sendt biskopene Kyrillos El Baramoussy av Milano, Barnaba El Suriani av Torino og Damian Refat Fahmi av Tyskland.
Også Den evangeliske kirke var representert på høyeste nivå, og biskop Herwig Sturm leste andre lesning. Også synodalpresident Peter Krömer, Oberkirchenrat Michael Bünker og Wiens lutherske superintendent Hansjörg Lein samt hans forgjenger, professor Werner Horn, var til stede.
I rekviemmessen deltok også mange representanter for det offentlige liv. Ved siden av Østerrikes president Thomas Klestil og de to nasjonalrådspresidentene Andreas Khol og Heinz Fischer var størstedelen av regjeringen til stede, med forbundskansler Wolfgang Schüssel i spissen. Også lederne for opposisjonspartiene og Østerrikes tidligere president Kurt Waldheim var til stede. Blant de utenlandske gjestene var den tidligere polske statsministeren Tadeusz Mazowiecki og den slovakiske parlamentspresidenten Pavol Hrusovsky.
Etter rekviemmessen ble kardinal Königs kiste ført i prosesjon over Stefansplatz mens domkirkens største klokke, Die Pummerin, ringte. Den brukes bare ved store anledninger, både av glede og sorg. Kardinal König får sitt siste hvilested i biskopskrypten under Stefansdomen. Krypten ble innviet i 1953 av kardinal Theodor Innitzer, og der ligger til sammen femten erkebiskoper og kardinaler gravlagt til høyre og venstre for hovedgangen, i nisjer med tre sarkofager i høyden. Foran hver sarkofag er det et gitter med den avdødes bispevåpen, navn og leveår. Kardinal König fikk sitt siste hvilested i en øverste nisje overfor erkebiskop-koadjutor Jachym, kardinal Innitzer og kardinal Piffl.
Kardinal König lå i kisten med full biskopsdrakt og insignier, og det meste får han med seg i graven. Bare bisperingen og bispekorset ble byttet ut. Det dreier seg om Königs såkalte «konsilring» og det brystkors han fikk av den salige pave Johannes XXIII (1958-63), som begge skal oppbevares i bispedømmet Wiens arkiv.
Kathpress 27. mars 2004 KI - Katolsk Informasjonstjeneste, Oslo (o: pe)
27. mars 2004